Jistě si všichni vybavujeme důvtipnou Zdeničku alias Dádu Patrasovou, kterak vyzrála na krále Jana Čenského v pohádce Koloběžka první, když měla na zámek přijet–nepřijet. „Ani nejedu, ani neběžím, koloběžím!“ komentovala tehdy svůj dopravní prostředek. Od té doby prošla koloběžka stejně jako pohled na ni velkým vývojem a je vhodným prostředkem nejen k přepravě, ale též k cílenému sportování. Proto jsme pro vás připravili stručné rady, jak jezdit na koloběžce správným způsobem i jak si ji nastavit.
Pryč jsou časy, kdy byla koloběžka výsadou dětí. V devadesátých letech minulého století zkonstruovali ve Finsku koloběžku s velkými koly (tzv. kickbike), což otevřelo dveře novým způsobům využití. Jízda na koloběžce se stala nejen efektivním způsobem přemisťování po městě, ale i velkou rekreační zábavou, a dokonce vrcholovým sportem.
Jak správně jezdit na koloběžce, je klíčová otázka pro zdravý a příjemný koloběh na jakoukoliv vzdálenost. První důležitou věcí je odraz. Odrážíme se přední částí chodidla, pata by se vůbec neměla dotknout země. Při odrazu se dostane stojná noha do mírného podřepu. Pokud byste dělali dřepy hlubší, během chvíle by vás začal bolet kolenní kloub. Do odrazu dáváme velkou energii a posléze se snažíme vydržet co nejdéle se zanoženou odrazovou nohou (v holubičce). Čím delší a plynulejší tento pohyb bude, tím efektivnější bude i vaše jízda.
Na co rozhodně nesmíte zapomínat, je střídání nohou. Nejbezpečnější je si odrazy počítat. Na rovině zvládnete jednou nohou více odrazů než ve stoupání – tam kromě počtu odrazů snižte i jejich délku. Pokud byste nohy nestřídali, kromě ztuhnutí jedné poloviny těla by se mohly dostavit i velmi nepříjemné křeče.
Ve sjezdu si mohou obě nohy alespoň chvíli odpočinout, a to tak, že se oběma postavíte na stupátko šikmo ke směru jízdy. Záleží pak na vás, zda budete sjíždět v bezpečné vzpřímené poloze, nebo v aerodynamickém „zalehnutí na řídítkách“.
Výška řídítek a nášlapu je čistě na vás, ovlivní však to, jak se budete na koloběžce cítit a jaký typ jízdy pro vás bude příjemný. Jako optimální výška řídítek se uvádí výška ke kyčlím. Ta je vhodná pro kratší, intenzivnější vyjížďky. Pokud plánujete trénovat na koloběžce vytrvalost nebo s ní vyrazit na několikadenní toulky, je lepší umístit řídítka do vyšší polohy, abyste byli co nejvzpřímenější. Po dlouhých hodinách v předklonu by vás jinak snadno začala bolet záda.
Výška nášlapu neboli světlost stupátka se odvíjí od toho, jaký terén plánujete zdolávat. Pokud se chystáte na jízdu po městě, asfaltových cyklostezkách či zpevněných lesních cestách, je pro vás vhodný nízký nášlap, při kterém se neunavíte a jízda vám bude svižně ubíhat. Pokud se naopak cítíte na zdolávání obtížnějších terénů, je potřeba mít stupátko výš. Nemusíte se tak bát, že by vás rozhodila nerovnost na cestě, a i jízda pro vás bude pohodlnější.
Kromě rychlého přemisťování a příjemných výletů je zde i další činnost, pro kterou je jízda na koloběžce neobyčejně zajímavá: hubnutí. Do koloběhu zapojujete na rozdíl od jízdy na kole celé tělo a zároveň se vyvarujete otřesů spojených s během. Vedle toho potřebujete málo využívané břišní a prsní svalstvo. Tělo tedy pravidelná jízda na koloběžce zaručeně zpevní. Co se týče spalování tuků, je na tom jízda na koloběžce téměř o polovinu lépe než jízda na kole. Za hodinu koloběhu spálíte až 45 kJ na 1 kg váhy. Pokud zvolíte náročnější terén, může být číslo samozřejmě ještě vyšší.
Ať už zvolíte koloběžku jako nástroj k hubnutí, praktické přibližovadlo, či společníka na cesty, při správné technice jízdy vám za to vaše tělo poděkuje. Neměli byste ale zapomínat, že koloběžka si je v zákoně rovna s jízdním kolem, platí pro ni tedy stejné bezpečnostní předpisy, co se výbavy a pohybu na silnici týče. Nezapomínejte také na přilbu, která je klíčová pro ochranu vašeho zdraví při jakémkoliv druhu jízdy.